Poređenje cena sa sličnim oglašenim i prometovanim stanovima
![Slika članka](http://images.ctfassets.net/zrvnb48rgkox/3tDra2mLFNK2qNi8Lk5yQJ/8c07159b3d6c899b2df4e87e1ad8c7cb/pig-in-a-poke_main_logo.jpg)
Napomena - ova funkcionalnost je dostupna samo korisnicima sa plaćenim verzijama aplikacije.
Ovo je pojedinačno, verovatno, funkcionalnost koja Vam može uštedeti najviše vremena prilikom potrage za dobrom kupovinom.
Iako daleko od savršene (u nastavku teksta će biti reči o tome kakvog sve šuma ima, koji utiče na pouzdanost poređenja), ipak daje dovoljno dobru indikaciju da li je nešto dobra ponuda i da li ima prostora da pregovarate o spuštanju cene.
Koncept je izuzetno jednostavan - odmah ispod sekcije sa cenama u ekstenziji, videćete 2 indikatora koja menjaju boju od zelene ka crvenom kako se približavaju kraju skale.
Kada pređete mišem preko levog indikatora, dobićete informaciju po kojoj prosečnoj ceni po kvadratu su oglašeni stanovi u tom konkretnom komšiluku, gde se nalazi nekretnina koju gledate. Prelazak miša preko desnog indikatora pružiće Vam informaciju o prosečnoj realizovanoj ceni u tom komšiluku.
Kako to izgleda, možete videti ispod:
![Tražena cena u odnosu na ostale slične oglašene i prometovane nekretnine.](http://images.ctfassets.net/zrvnb48rgkox/34q3WCOTAnJi2CFn04l2UT/e3cfa56b76910fcae86defdb17c33161/poredjenje_cena__1_.png)
Deluje lako, zar ne? Kakav je dakle, taj "šum" koji smo spomenuli?
Jedno od pravila koje je dobro poznato svima koji se bave podacima (i brojkama uopšte, u širem smislu) je da kvalitet izlaznih podataka (nekog zaključka) zavisi od kvaliteta ulaznih podataka.
Sada se, prirodno, pitate "pa šta je to što je problematično sa ulaznim podacima?". Pa, postoji čitava lista stvari. Pođimo redom:
Uvek imajte na umu da je prosečna cena upravo to - prosek i ne mora imati previše sličnosti sa nekretninom koju gledate. Možda je stan koji gledate zaista luksuzan (pa je po prirodi stvari mnogo više uloženo u njega da bude u tom stanju i verovatno se neće prodavati po ceni ostalih stanova), ili je možda u potpunosti ruiniran, gde naravno ima smisla da bude jeftiniji od ostalih.
Katastar nema podatke o strukturama stanova. Opšte je poznato da su veći stanovi jeftiniji od manjih, po ceni kvadrata. Na nivou Beograda, tip stana koji se najčešće kupuje je sa jednom spavaćom sobom, površine 55 m2. Zato, ako gledate stan za šestočlanu porodicu, cena po kvadratu verovatno treba da bude nešto niža od "proseka".
Netačno navedena informacija da je stan u "novogradnji". Ovo je jedan od najčešćih trikova kojima se oglašivači služe, kada žele da oglase renoviran stan. Zato, uvek možete ispraviti ovaj podatak, na glavnom ekranu ekstenzije.
Nepotpuni podaci mogu iskriviti sliku. Kako je tržište nekretnina već godinu dana u padu po broju prometa, dešava se da na nekim lokacijama ima malo prometa tokom jednog meseca ili čak da ga nema uopšte. Zato, aplikacija pokušava da prikaže ono što ima; to su nekad nešto stariji podaci ili podaci sa nivoa opštine ili grada, ako ne postoje podaci na nivou naselja. Uvek pročitajte na šta se tačno prikazani podaci odnose, da ne bi slučajno doveli sebe u situaciju da poredite "babe i žabe".
Podatak o oglašenim cenama na portalima sadrži i starogranju i novogradnju, dok je realizovanu (odnosno katastarsku) cenu moguće profilisati po ova 2 segmenta.
Napomena: poređenje cena nije dostupno za portal realitica.com, zbog izuzetno nestandardizovanog načina unošenja oglasa.